![]() |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Característiques generals (2) | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
El cos dels crustacis por considerar-se dividit en tres tagmes o regions principals: el cap, el tòrax i l'abdomen. Cada un d'ells està format per un nombre, a vegades variable, de segments entre els quals és possible un cert grau de fusió. a) Cap És freqüent que els segments que formen el cap es fusionin entre ells i així es forma un escut cefàlic per fusió de les porcions dorsals dels segments. El cap presenta normalment un parell d'ulls compostos situats lateralment, que poden estar situat en l'extrem d'unes protuberàncies mòbils. També poden presentar ulls simples en nombre variable segons el grup. |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Figura 50.- Imatge d'un cranc (Ocypodes) on es veuen els ulls pedunculats. Fotografia de Livingthings |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Els apèndixs del cap presenten una certa constància en tots el grups, amb petites modificacions:
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Figura 51.- Visió frontal d'un llamàntol (Homarus). Fotografia de Livingsthings. |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
b) Tòrax i abdomen El tòrax està format per un nombre variable de segments que poden fusionar-se en diferents graus amb el cap. Aquesta fusió va acompanyada en molts casos d'un major desenvolupament del l'exoesquelet que cobreix tota aquesta zona (closca). En aquest cas parlem de cefalotòrax. En algunes formes, en canvi no hi ha una diferència anatòmica entre els segments del tòrax i els de l'abdomen, parlant-se en aquest cas de tronc. Pot arribar a tenir, en aquest cas, fins a 32 segments. Els apèndixs toràcics també s'anomenen pereiopodis i els abdominals, pleopodis. Els apèndixs de l'últim segment s'anomenen uròpodes, ja que junt amb la part terminal o telson formen una mena de cua. Els apèndixs del tòrax i de l'abdomen pateixen més diversificació, tant en la seva presència com en el seu aspecte (relacionat amb la seva funció): defensa, natació, marxa, subjecció de l'aliment, transferència d'esperma, creació de corrents d'aigua i intercanvi de gasos. |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Figura
52.- Visió lateral d'un llamàntol (Homarus). Fotografia
de Livingthings
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
c) Apèndixs Taula resum de tots els apèndixs presents en els crustacis: |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Taula
extreta de Museum
of Paleontology, University of California, Berkeley
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() |