![](tirahexapodes.gif) |
|
Classe
Insectes: Organització externa (1)
|
El cos està
dividit en tres regions ben diferenciades:
La cutícula
de cada regió està formada per les peces típiques
dels segments dels artròpodes: una placa dorsal (tèrgum),
una placa ventral (estern) i dues plaques laterals (pleures).
Les pleures poden ser més o menys membranoses, especialment
en la regió de l'abdomen. El grau de duresa d'aquestes plaques
pot ser variable segons el grup d'insectes.
|
|
a)
Cap |
|
El
cap és el resultat de la fusió de sis segments
adoptant la forma d'una càpsula globular.
Normalment
presenta un parells d'ulls compostos laterals, de grans dimensions,
acompanyats de 1-3 ulls simples (ocel·les), situats
en posició frontal.
Figura
68.- Imatge del cap d'una mosca (Microscopi electrònic d'escombratge).
Fotografia de Nanoworld.
University of Queensland
|
![](capmoscamini.jpg) |
|
|
Els apèndixs
presents en el cap són:
- Un parell
d'antenes, normalment pluriarticulades, que actuen com a òrgans
tàctils, olfactius i d'equilibri. Es situen
en la part més anterior del cap. La forma de les antenes pot
ser molt variable segons el grup.
- Les peces
bucals estan formades per:
- Un
parell de mandíbules.
- Un
parell de maxil·les, que poden portar palps articulats.
- Un
llavi inferior (resultat de la fusió del segon parell
de maxil·les).
- A més
d'aquests parells d'apèndixs modificats hi ha un llavi superior
o labre situat per damunt de les mandíbules en forma de plec
tegumentari.
|
|
|
Les
peces bucals poden adquirir diferents graus d'especialització
segons el tipus d'alimentació, la qual cosa implica canvis
importants en el seu aspecte. Es poden definir quatre tipus bàsics
d'aparells bucals en funció de l'alimentació: |
|
|
![](capformiga2mini.jpg)
Fotografia
de Nanoworld.
University of Queensland
|
- Tipus
mastegador-llepador, en insectes que s'alimenten de
líquids. Les mandíbules estan ben desenvolupades
però serveixen per pastar determinades substàncies
(com la cera).
La
resta de peces (maxil·les i llavi) estan allargats i transformat
en una espècie de trompa que serveix per xuclar.
Com
exemple tenim les abelles i vespes.
|
|
- Tipus
picador-xuclador, en insectes que s'alimenten de fluids
que extreuen d'altres organismes. En general les peces es transformen
en estilets que es poden mantenir estirats o bé
cargolar-se sobre ells mateixos.
La
musculatura de la faringe és l'encarregada d'actuar
com a bomba de succió.
Com
exemple tenim els mosquits o les xinxes.
|
![](mosquit2mini.jpg)
Fotografia
de Nanoworld.
University of Queensland
|
- Tipus
llepador-xuclador que es dóna en insectes que també
s'alimenten de líquids.
Les
mandíbules poden tenir un desenvolupament variable
però les maxil·les i el llavi es transformen en
una trompa aspiradora com l'espiritrompa de les papallones.
|
![](papallona6mini.jpg)
Fotografia
de Livingthings
|
|
|
|
|
Per
saber-ne més
|
![](../../seguent.jpg) |
|
![](../../linia.gif) |