Televisió digital, telefonia digital, so digital, fotografia i vídeo digital... Cada vegada que vegis el terme digital vol dir que la informació (sonora, visual...) està codificada només amb uns i zeros.
Els sistemes de representació amb dos únics signes són força antics. Per exemple el Yi Jing xinès és un mètode d’endevinació que es basa en les diferents formes de combinar tres línies de dos models diferents: senceres i tallades. Cada terna diferent és diu trigrama i hi ha vuit de diferents. Combinant els trigrames de dos en dos es poden formar 64 hexagrames.
Al segle XVI el filòsof anglès Francis Bacon va inventar un sistema de fer missatges secrets basat només en dues lletres. Cada lletra de l’alfabet normal es substituïa per una combinació diferents de lletres a i b.
Al 1835 per Alfred Vail, col·laborador de l’inventor del telègraf Samuel Morse, va inventar el Codi Morse. Els dos signes, elèctrics, sonors o, en èpoques posteriors, lumínics, eren un senyal curt (punt) i un de llarg (ratlla).
![]() Gottfried Wilhelm Leibniz |
Però va ser el matemàtic Gottfried Wilhelm Leibniz (1646-1716) qui, al conèixer l’existència dels hexagrames xinesos, va veure les possibilitats matemàtiques d’un sistema de numeració que utilitzés només dos signes. Els dos signes triats van ser l'1 i el 0 i el sistema es diu binari. La seva base de numeració és 2. Leibniz va posar les bases pel futur ús informàtic del sistema binari projectant, fins i tot, una calculadora binària que funcionaria amb el rodament de boles convenientment canalitzades. La fotografia de la dreta presenta un model de sumadora binària inspirada en les idees de Leibniz. |
![]() |