El full de càlcul et permet treballar amb grans quantitats de dades de forma
eficaç ja que els càlculs es fan de forma automàtica. Començarem per construir
la taula de freqüències per poblacions bastant extenses. Farem dos exemples.
Exemple 1
Aquest
exemple està preparat en el full de càlcul NotesInstitut. En ell hi ha dues llistes de
notes, la primera correspon a les notes del 120 alumnes de quart dESO dun
institut A i la segona, a les notes de matemàtiques dels 148 alumnes de quart dESO
dun altre institut B. Les dades estan tretes directament de les llistes
davaluació, sense ordenar per notes.
Ja hi ha
construïda la taula de freqüències corresponent a les notes de linstitut A.
1)
Obre el full de càlcul i observa les llistes de dades i com està construïda la
taula de freqüències:
Per comptar la freqüència de cada nota es fa servir la funció COMPTASI
Sha descriure de la següent manera:
COMPTASI (rang , valor)
On el rang és el conjunt de cel·les on sha de buscar les notes
que shan de comptar i valor és la nota que sha de comptar. Per
exemple, quan sescriu de la següent manera:
COMPTASI (A3:A122 , 5)
Es com dir a lordinador. Si quan vagis mirant les cel·les que hi
ha entre la A3 i la A122, trobes un cinc, el comptes . Per tant, per saber la
freqüència de la nota 5, escriurem aquesta funció a la casella on vull que apareix-hi
el resultat daquest recompte.
Observa que aquesta és la fórmula que hi ha a la casella E8. El seu
resultat és 26.
De fet, la fórmula és una mica diferent però és equivalent: en comptes del 5
sha escrit D8 que és la casella on hi ha el 5, i el rang de les cel·les shan
escrit
símbols $: A$3:A$122. Aquests dos canvis shan fet perquè,
una vegada escrita un fórmula, les altres es puguin copiar directament daquesta i,
així, no haver descriure una a una totes les fórmules. Quan copiem, el valor de la
nota anirà canviant (5, 6, 7, 8, . . .) i en canvi el nom de les caselles A$3:A$122
no canviarà.
Observa les onze fórmules que hi ha a les caselles de la columna E.
2)
De forma semblant, construeix la taula de freqüències corresponent a
linstitut B. Fes-ho on hi ha els títols preparats.
![](Practica1_files/text.png) |
Desa el teu full de càlcul. Obre el document de
text que vas crear en la unitat anterior InformePractiquesNomTeu.odt i
amplial resumint el que has fet: poses el títol, copies les dues taules de
freqüències i fas una explicació. Desa-ho. |
Exemple 2
Aquest segon
exemple està en el full de càlcul Flors de lliris. Correspon a un fitxer amb 600
dades numèriques que va ser recollides per Edgar Anderson (un botànic d' U.S.A.) en 1935
i són les mesures en centímetres de la llargada i lamplada dels sèpals i dels
pètals de 50 flors de tres espècies de lliris.
1)
Obre el full de càlcul i observa les quatre llistes de dades. Hem construït la
taula de freqüències que correspon a les dades de la primera columna, la llargada dels
sèpals. Observa les fórmules que hem utilitzat i llegeix les explicacions següents.
Primer hem calculat el valor màxim i el valor mínim de totes les dades de la
primera columna, a les cel·les G2 i G3 , fent servir la funció MAX(A2:A151) i la funció MIN(A2:A151).
Després hem construït la columna de les xi , col·locant aquest valor
mínim, 4,3 al principi de la columna. A la cel·la de sota hem col·locat una
fórmula que li suma 0,1 a aquest 4,3. Hem copiat, de forma múltiple, aquesta fórmula a
les cel·les de sota fins a aconseguir el valor màxim 7,9.
La columna de les freqüències lhem omplerta de la mateixa manera com ho
hem fet en lexemple 1, fent servir la funció COMPTASI.
2)
Aquesta taula presenta la dificultat de que hi ha masses valors de la xi . Per això és
convenient agrupar les dades amb intervals. És el que hem fet a la taula del costat,
utilitzant 6 intervals. Ho fem fet duna manera molt senzilla; observa les fórmules
per entendre com ho hem fet.
3)
Crea la taula de freqüències (sense agrupar) per les dades duna de les
altres tres columnes, utilitzant les fórmules necessàries.
4)
Crea també la taula de freqüències amb les dades agrupades amb intervals,
utilitzant les fórmules necessàries. Utilitza sis intervals.
![](Practica1_files/text.png)
|
Desa el teu
full de càlcul. Obre, novament, el document de text ,on estàs fent el resum, InformePractiquesNomTeu.odt
i amplial resumint el que has fet: poses el títol, copies la taula de freqüències
àmplia i la taula de freqüències agrupades i fas una explicació. Desa-ho.
|
|